Gallileo+Gallilei

=
Tycho Brahes og Keplers opdagelser af supernovaer vakte Galileis interesse for astronomien. På universitetet udviklede han teleskopet, så det kunne forstørre 30 gange, og han opdagede dermed månens kratere og Jupiters måner. De fire største af Jupiters måner blev opkaldt efter ham og kom til at hedde ”De galileiske måner".===== Galilei spillede bl.a. en vigtig rolle i naturvidenskabens revolution i 1700 tallet.

=
Galileis observation af planeten Venus’ faser viste, at planeterne cirkler omkring solen, hvilket bekræftede Kopernikus’ Heliocentriske verdensbillede. Den katolske kirke kunne ikke lide tanken om, at Jorden ikke skulle være verdens centrum som i det geocentriske verdensbillede, så Galilei blev i 1633 tvunget til at trække sine teorier eller ”kætterske tanker” tilbage og kom i husarrest i Firenze.=====

I 1610-1613 offentliggjorde Galilei en række astronomiske tidsskrifter, som underbyggede Kopernikus’ heliocentriske verdensbillede. Dette fik den katolske kirke til at anklage ham for at udbrede en lære, der stred mof selve biblen. Selvom Galilei forsøgte at argumentere for, at man på grundlag af biblen ikke kan modsige den naturvidenskabelige erkendelse, måtte han i 1633 sværge på, at hans teori var forkert. Herefter blev han sat i husarrest og døde i 1942.

=
Galilei var en af de første fysikere der begyndte at observere himmellegemet ved hjælp af sin egen kikkert, som han konstruerede i 1609. Hans mange opdagelser blev nedskrevet i 1610 i skriftet ”// Sidereus Nuncius //// ” //(da.: ”Budskaber om stjernerne”). I sit skrift benævnte han bl.a. sine opdagelserne med Jupiters måner, samt at der på månens overflade var bjerge. Ved at anvende kikkerten var han også i stand til at opdage stjerner der før havde været ukendte. Dette skrift var med til at gøre Galilei til et kend navn i Europa. Af andre vigtige observationer foretaget af Galilei kan nævnes solpletterne, som han beskrev i 1613. =====

=
Ligesom Kepler og Kopernikus beskæftiger Galilei sig med ideen om at der gælder de samme mekaniske love for bevægelserne i himmellegemet som for bevægelserne på jorden. Med dette syn på verden gør Galilei op med middelalderens kristne forestilling om himlen og helvede. =====

=
Den katolske kirke mente under Galileis tid, at Jorden og mennesket er Guds enestående skaberværk. Galilei var propaganderede for det kopernikanske verdensbillede, som var i strid med kirkens opfattelse, idet han i sit værk fra 1613 betragtede solen som midten af universet og jorden som en planet i bevægelse omkring jorden. Desuden blev han uvenner med en tysk jesuitterpræst, Chr. Scheiner, da Galilei kritiserede præstens forklaring på solpletternes rotation omkring solen.=====

=
Galilei er katolik. Han beskriver ved en retssag, at religionens og naturens bog er skrevet af samme forfatter. Bibelen beskriver, hvordan man kommer i himlen, mens naturens bog forsøger at forklare, hvordan himlen ser ud.=====

Galilei er altså religiøs, men han mener, at bibelen skal fortolkes, så den passer til videnskaben og ikke omvendt.
//I et brev fra 1615 fra Galilei til storhertuginde Christina:// ”Det er nødvendigt, at Skriften for at tilpasses til hver mands forståelse udtaler mangt og meget, som synes at afvige fra den præcise sandhed, når det tages efter bogstaven. Naturen derimod er ubønhørlig og uomskiftelig. Den over skrider aldrig de love, som er pålagt den, og den bryder sig ikke en døjt om, hvor vidt dens dunkle grunde og virkemidler er forståelige for menneskers fatteevne.” ”At forlange af selve astronomiens dyrkere, at de selv skulle sørge for gendrivelse af deres egne observationer og beviser som rene vildfarelser og sofismer, det er at pålægge dem en pligt, som det er dem umuligt at opfylde. Det ville nemlig være ensbetydende med at forlange, at de ikke må se det, som de ser, og ikke forstå det, som de ved, og at de i deres forskning skal finde det modsatte af det, som de virkeligt når til.”

Galilei forsøgte i dette brev at forsvare sig mod anklagerne mod ham. Han afviser, at man på grundlag af Biblen kan fælde dom over naturvidenskabelig erkendelse.

=
Hans opdagelser gik imod den aristoteliske astronomi, hvilket var et opgør med den middelalderlige stolastik, idet man argumenterede ud fra synspunkter på baggrund af biblen og antikke skrifter. I et brev til Kepler beskriver han forskellen på hans egen videnskabsopfattelse og hans modstanders: =====

=
”Hvad siger du til det herværende fakultets førende videnskabsmænd, hvem jeg tusinde gange frivilligt har tilbudt at vise mine arbejder og som med en mæt, forædt slanges stædige dvaskhed aldrig vil se hverken planeter eller måne eller kikkert. Den slags folk tror, at videnskaben er en slags bog, omtrent som Æneiden eller Odysséen; og man burde ikke søge sandheden i verdensrummet eller i naturen, men (jeg bruger deres egne ord) ”i en sammenligning af teksterne”. Hvor ville du le, hvis du kunne høre, hvorledes vort universitets mest ansete filosof anstrenger sig for at bortdisputere de nye planeter ved hjælp af logiske argumenter, som om de var trylleformularer. ”=====

=
Den store danske om Galilei: [] =====