Baron+de+Montesquieu

** Baron de Montesquieu **

 ** Biografi ** ** Asger er meget sød og god til fodbold - Asger er single og søger en lækker tøs, med en flot tan **


 * Kirstine Lindhånd, er en ung og lækker tøs, som søger suger daddy **

**Charles-Louis de Secondat Montesquieu**, (baron //de la Brède et de Montesquieu)// (18. januar 1689, La Brede, Frankrig - 10. februar 1755, Paris, Frankrig) var en fransk forfatter og politiskfilosof som levede under Oplysningstiden. Montesquieu, som var inspireret af den engelske filosof John Locke, er kendt som fortaler for magtens tredeling.  Montesquieu blev født og opvokset på slottet Château de la Brède, hvor han også skrev de fleste af hans værker. Han studerede på en katolsk skole i Juilly (Nordfrankrig) inden han giftede sig med protestanten Jeanne de Lartigue, da han var 26 år gammel. Montesquieu opnåede status som baron i 1696, da hans onkel døde. Samtidig med dette arvede han stor indflydelse i Bordeauxs parlament samt en stor sum penge. I denne tid opstod Storbritannien efter "the Glorious Revolution" (1688-89) og dette skete samtidig med den længe regerende Louis XIVs død, som blev erstattet af den 5-årige Louis XV. Disse begivenheder havde stor indflydelse på Montesquieu senere i hans liv og disse ses også gentagende gange nævnt i hans senere værker. Asger er sød, meget sød.  Kort efter disse skelsættende begivenheder opnåede Montesquieu anderkendelse for hans værk //Lettres persanes// (Direkte oversat: Persiske breve), der satirisk skitserede en fiktiv samtale med en persisk turist i Paris, der udpegede absurdhederne i datidens samfund. Sammen med flere andre senere værker blev disse bandlyst af den katolske kirke. Værkerne havde ikke høstet store roser i Frankrig hos hverken tilhængere eller modstandere af regimet. Montesquieu vandt dog stor anerkendelse i det nyfundne Storbritannien samt de britiske kolonier i Nordamerika. Grundet hans inspiration af engelske John Locke og hans enorme popularitet (han var - udover Bibelen - den mest citerede forfatter i blandt Amerikas fædre)1, forblev Montesquieus filosofi om, at "regeringer skal herske, så at ingen mand behøver at være bange for en anden" populært.

 **Menneskesyn**  En af Montesquieu's mere kontroversielle ideer var, at han anså klimaet som værende en vigtigt faktor i individets personlighed. Han mente at nogle landes klima er overlegent i forhold til andre. Lande i nord var for kolde, og deres indbyggere var derfor stive og kedelige og modsat var lande mod syd for varme, og deres indbyggere havde for meget temperament. Montesquieu mente, at Frankrigs beliggenhed var perfekt. Montesquieus ide om klimaets effekt på menneskets temperament og personlighed er dog i nyere tid blevet stemplet som forkert. 2

 ** Styreform **  Montesquieu skelner mellem tre styreformer: Den republikanske, den monarkiske og den despotiske. Disse styreformers natur er følgen  de: I den republikanske styreform har folket eller en del af folket den suveræne magt (dvs. henholdsvis demokrati og aristokrati); i den monarkiske styreform regerer en person i overensstemmelse med etablerede love ved hjælp af underordnede mellemliggende organer; mens der i den despotiske styreform er en, der regerer uden lov og ret i overensstemmelse med sin egen arbitrære vilje.   En styreforms natur er dens særlige struktur, mens styreformens princip er de sæder og lidenskaber, der får den til at fungere, mener Montesquieu. Demokratiets princip er dyd, thi i demokratiet må borgerne selv adlyde de love, som de håndhæver, og det kræver en betydelig selvdisciplin og offervilje. Aristokratiets princip er en ringere form for dyd, der begrænser sig til et vist mådehold. Mens det er let for adelen at håndhæve lovene over for folket, kræver det stadig et vist mål af dyd at håndhæve dem over for sig selv. Monarkiets princip er ære, fordi monarkiet forudsætter nogle mellemliggende organer, hvilket implicerer status og rang. I ærens navn stræber folk efter privilegier og hæderstegn. Despotiets princip er frygt, eftersom kun frygt kan få folk til at gøre alt, hvad der behager despoten. 2

<span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 12px; line-height: 17pt; margin-bottom: 0cm;"> **<span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;; font-size: 15px;">Religionen ** <span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 12px;"> Montesquieu gik på en katolsk skole, men giftede sig senere med en protestantisk kone. Ud fra dette kan ikke udledes at Montesquieu så mellem fingre på religionsforholdende. Beskyttet af sin adelsbaggrund og sin stilling stod det Montesquieu frit for at kritisere kirken og de bestående magtforhold i samfundet. Blandt de faktorer som Montesquieu undersøgte i "Om Lovenes Ånd" (1748) var religionen, som han sammen med en hel række andre faktorer mente lagde grundlaget for en generel samfundsmæssig ånd. 3 <span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 12px;"> Religion spiller kun en mindre rolle i "Om Lovenes Ånd." I bogen ser Montesquieu religion som "i relation til kun det gode der produceres i det civile samfund"4 Han ser desuden forskellige religioner som værende passende i forskellige miljøer og former for regering. Protestantisme passer bedst til republikker, katolicisme bedst til monarkier og Islam til despotisme. Det islamiske forbud mod at spise gris er passende til Arabien, hvor høge er med til at sprede sygdomme, mens i Indien, hvor man er meget afhængig af kvæg, men hvor de ikke trives, er et forbud mod at spise oksekød passende. Montesquieu følger altså så at sige op på sine lige, naturetstanker og oplysningstanker i religionsopfattelsen. Mere information kan findes under afsnittet "Artikler der omhandler emnet."

<span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 15px; line-height: 17px; margin-bottom: 0cm;"> **Citat** <span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 12px; line-height: 17px; margin-bottom: 0cm;"> Henvendt til Usbek, én af to hovedpersoner i den tidligere omtalte //Lettres persanes//: "Ingen er ond uden grund, der ligger altid en speciel interesse bag alt."[|5] Grunden til at netop dette citat er interessant, er at Montesquieu specielt interesserede sig for betingelserne for at opretholde retfærdighed og frihed i et samfund. At værket, hvor citatet er fra blev populært i England og Nordamerika og samtidig blev bandlyst af den katolske kirke, siger blot lidt om i hvor høj grad dette i virkeligheden var en reference til datidens enevældige franske samfund.

<span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 15px; line-height: 17px; margin-bottom: 0cm;"> **Inspireret af**: <span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 12px; line-height: 17px; margin-bottom: 0cm;"> - Aristoteles <span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 12px; line-height: 17px; margin-bottom: 0cm;"> - Thomas Hobbes <span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 12px; line-height: 17px; margin-bottom: 0cm;"> - John Locke <span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 12px; line-height: 17px; margin-bottom: 0cm;"> - Det engelske politiske system

<span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 15px; line-height: 17px; margin-bottom: 0cm;"> **Inspirationskilde til**: <span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 12px; line-height: 17px; margin-bottom: 0cm;"> - J. Jacques Rousseau <span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 12px; line-height: 17px; margin-bottom: 0cm;"> - Den Amerikanske Uafhængighedserklæring <span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 12px; line-height: 17px; margin-bottom: 0cm;"> - Edmund Burke.

<span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 12px;"> **<span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 15px;">Artikler der omhandler emnet ** <span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 12px; line-height: normal;"> **<span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 12px;">[|Did Montesquieu base his theory of separation of powers on the Bible?] (Engelsk)**

<span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 12px; line-height: 18px;"> [|Montesquieu on Religion in a Republic] (Kilde på engelsk)

<span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 12px;"> [|Montesquieu: The Godfather of the American Constitution] (Engelsk)

<span style="font-family: &#39;Times New Roman&#39;,Times,serif; font-size: 12px;"> **YouTube klip om Oplysningstiden og Montesquieu** (Dobbeltklik på filmen for at komme videre til YouTube)

media type="youtube" key="pbedy1tg5E8" height="390" width="480" align="center"